Kiinan kuuluotain Chang’e 6 toi ensimmäistä kertaa Kuun etäpuolelta noin kaksi kiloa kivinäytteitä Maahan. Aiemmin Kuun näkyvältä puolelta on tuotu Maahan yli 380 kiloa kiviä, mutta etäpuolelta ei ole aiemmin saatu näytteitä. Nämä kivet voivat auttaa tutkijoita selvittämään Kuun ja Aurinkokuntamme historiaa.
![]() |
Kiinan julkaisema kuva Chag`e 6:sta. Kuvan on ottanut laskeutujan mukana tullut pieni kuukulkija. Kuva Wikimedia Commons. |
Chang’e 6:n laskeutuja keräsi kiviä ja pölyä Kuun etäpuolelta melko tarkalleen sieltä, minne sen pitikin laskeutua. Laskeutujan ja pienen mönkijän tehtävänä oli havaita ympäristöä ja kerätä pari kiloa kiviä ja pölyä. Osan näytteistä robottikäsi kaivoi aina kahden metrin syvyydestä, ja kivipora auttoi tässä. Alus oli Kuussa vain muutaman vuorokauden, ja kootut kivet lähetettiin nousualuksella Kuun kiertoradalle ja siltä paluulennolle. Näytteet siirrettiin näytesäiliöön, jonka oli määrä pudota laskuvarjojen varassa Mongoliaan 25. kesäkuuta. Saatujen tietojen mukaan laskeutuminen onnistui suunnitellusti.
Tehtävä näyttää onnistuneen kaikilta osin, joten tämä voidaan
pitää merkittävänä saavutuksena. Aiemmin Apollo-lennoilla NASA on tuonut
kivinäytteitä Kuun näkyvältä puolelta Maahan yli 380 kg. Myös Neuvostoliitto on
tuonut yhteensä 301 grammaa kolmella eri lennolla Kuun
näkyvältä puolelta, mutta etäpuolelta ei ole aiemmin saatu näytteitä. Geologit
ja kemistit saavat nyt näytteitä aivan erilaisesta ympäristöstä ja eri aikakaudelta
kuin aikaisemmin. Kiina on onnistunut tuomaan näytteitä Chang’e 5 aluksella
joulukuussa 2020, mutta tuotu määrä oli vain 1,7 grammaa.
Nykykäsityksen mukaan Kuu muodostui noin 4,55 miljardia vuotta sitten, kun Marsin kokoinen kappale törmäsi proto-Maahan. Törmäyksessä suurin osa törmäävän kappaleen rautaytimestä sulautui Maan
rautaytimen kanssa. Kevyemmistä pintamateriaaleista osa sinkoutui avaruuteen,
sekoittuivat toisiinsa ja muodostivat hyvin lyhyessä ajassa nykyisen Kuun.
Syntynyt Kuu kiersi aluksi maapalloa hyvin lähellä (ehkä noin 20 000 km etäisyydellä), mutta voimakas vuorovesi-ilmiö siirsi Kuuta hyvin nopeasti ulommaksi. Nykyisinkin Kuun ja Maan välinen keskietäisyys kasvaa edelleen noin 3,8 cm vuodessa.
Kuun pyöriminen lukkiutui suhteellisen nopeasti kiertoaikaan
ja tästä syystä Kuun etupuoli ja etäpuoli ovat aivan erilaisia. Etäpuoli
jäähtyi ja kiteytyi etupuolta nopeammin, joten geologiset prosessit olivat myös
erilaisia. Etäpuolella ei ole etupuolen tapaan suuria basalttilaakioita, joita
kutsutaan marealueiksi (meriksi). Laakiot syntyivät suurten asteroidien
aiheuttamiin törmäyskraattereihin, joihin tihkui sulaa kiviainesta, basalttia.
Vanhimmat marealueet ovat noin 4,1 miljardia vuotta vanhoja ja viimeisin (Mare
Imbrium) syntyi noin 3,85 miljardia vuotta sitten.
Kiinan tuomat kivinäytteet ovat Apollo-kraatterista, joka
sijaitsee Aitken-altaassa. Allas on niin ikään syntynyt iso asteroidin
törmäyksessä noin 4,26 miljardia vuotta sitten ja sen halkaisija on noin 2 500
km. Allas sijaitsee lähellä Kuun etelänapaa, joten sitä kutsutaan yleisesti
Etelänavan-Aitkenin altaaksi.
Kiinan kuuohjelma jatkuu tämän lennon jälkeenkin.
Seuravaksi lähtee Chang'e 7 vuoden 2026 aikana ja Chang’e 8:n vuonna 2028. Kiina
on kiinnostunut myös suorittamaan miehitetyn kuulennon vielä ennen vuotta 2030.
Tämän lisäksi Kiinalla on myös suunnitelmia myös pysyvän kuutukikohdan
perustamiseksi 2030-luvulla.
Ei kommentteja:
Lähetä kommentti